Zvláštní senát zřízený podle zákona č. 131/2002 Sb.
v sídle Nejvyššího správního soudu
Moravské náměstí 6
657 40  Brno

V Brně dne 16. ledna 2008

Účastníci řízení:

Strany kompetenčního sporu:

1)	Krajský soud v Brně, senát 35 C (jako soud v občanském soudním řízení)
(navrhovatel)

2)	Krajský soud v Brně, senát 30 Ca (jako soud ve správním soudnictví)

Účastníci původního řízení:

žalobce:	Cronia, a. s., se sídlem …
žalovaní: 		1) Oldřich Hronek, bytem …
		2) Alena Hronková, bytem …
		3) Krajský úřad Jihomoravského kraje, se sídlem …

Návrh na zahájení řízení o kompetenčním sporu podle zákona č. 131/2002 Sb., o rozhodování některých kompetenčních sporů

Přílohy: 	spis Krajského soudu v Brně sp. zn. 35 C 15/2007

I.

Navrhovatel ve smyslu § 104c o. s. ř. předkládá spis zdejšího soudu sp. zn. 35 C 15/2007 a podává návrh na rozhodnutí sporu o věcnou příslušnost ve věci žaloby proti rozhodnutí Krajského úřadu Jihomoravského kraje ze dne 25. 4. 2007, čj. …, kterým bylo potvrzeno rozhodnutí Městského úřadu Břeclav ze dne 14. 12. 2006, čj. …; tímto rozhodnutím byl zamítnut návrh žalobce na zřízení věcného břemene na část pozemku parc. č. … (zapsanému na LV č. …) v katastrálním území Charvátská Nová Ves pro stavbu optického kabelu.

II.
Krajský soud v Brně, u jehož správního úseku žalobce podal žalobu proti shora uvedenému rozhodnutí žalovaného 3), věc předložil civilnímu úseku téhož soudu tím, že po 1. 1. 2007, kdy nabyl účinnosti zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění), je k řízení ve věci vyvlastnění příslušný krajský soud, který žalobu projedná v občanském soudním řízení, přičemž poukázal na usnesení zvláštního senátu ze dne 8. 6. 2007, čj. Konf 4/2007-6. 

III.
Dle názoru navrhovatele, a to i při znalosti citovaného usnesení zvláštního senátu, a ustanovení § 28 a § 30 zákona o vyvlastnění, v konkrétním případě takto postupovat nelze. K vyvlastnění totiž nedošlo, neboť zatímco ve věci, v níž rozhodoval zvláštní senát, k vyvlastnění skutečně došlo, v předkládaném případě byl návrh na vyvlastnění z formálních důvodů zamítnut a k vyvlastnění tedy nedošlo. Za této situace nelze přenášet celé věcné projednávání a rozhodnutí až do občanského soudního řízení, neboť v případě kladného rozhodnutí, tj. vyvlastnění nemovitosti, by se věcí poprvé meritorně zabýval v rozporu s ústavními principy dělby moci až soud v občasném soudním řízení a nikoli správní orgán. Ustanovení § 28 zákona o vyvlastnění je tak zapotřebí vykládat restriktivně, tedy že se vztahuje pouze na věci, kde k vyvlastnění před správním orgánem skutečně došlo; jen tehdy lze věc v občanském soudním řízení opětovně projednat (viz dikce § 244 odst. 1 o. s. ř.).
Dvoukolejnost vytvořená tímto výkladem § 28 zákona o vyvlastnění, kdy věci vyvlastnění se budou řešit v občanském soudním řízení, a věci, v nichž k vyvlastnění nedošlo, v soudním řízení správním, je dle názoru navrhovatele jediným řešením toho, že zákonodárce v rozporu s převažujícím názorem na posuzování expropriačního aktu nově svěřil rozhodování o „věcech vyvlastnění“ soudům v občanském soudním řízení. Jen tak budou respektována ústavní pravidla dělby mezi mocí výkonnou a mocí soudní.

Navrhovatel proto navrhuje, aby zvláštní senát zřízený dle zákona č. 131/2002 Sb. vydal následující 

usnesení:
Příslušný vydat rozhodnutí ve věci žaloby proti rozhodnutí Krajského úřadu Jihomoravského kraje ze dne 25. 4. 2007, čj. …, o zřízení věcného břemene, je soud ve správním soudnictví.

Mgr. Jan Zelený
samosoudce
Krajský soud v Brně